Örlogsvarvet på Jouxholmen

Anteckningar sammanställda av Matts-Erik Nynäs, Kronoby 2007.

En kartskiss som visar hur Jouxholmen ser ut idag. De helt fyllda byggnaderna är de hus som hembygdsföreningen uppfört på området. De övriga är gamla husgrunder som kan spåras i terrängen.

Memorial Hvarefter Mästerkneckten Erich Andersson 
Sigh skall hafva att rätta:
1:
Alldenstunds Amiralitetets Collegium hafver nödigt befunnet att låta på den orten uti Cronoby sochn i Österbotten hvarest skutan Cronelund bygd är. Ännu opptimbra nogre Fuhru Skutor, som beffinnes till Kongl. Maij. och Cronans tienst, för denne tiden hvara nödige och nyttige, och till den ände därhän affärdat bemälte Mästerkneckt som ett sådant Skutebyggerij där sammanstädes anställe och förrättas skall.
Hvarföre måste han sig nu på bemälte Skuta Cronelund dit öfver begifva, och strax dervid sin ditkomst så vijda tienligt virke der till finnes i förrådh begynna att oppslå een Skuta till längdh öfver Nijttio foot, så lagandes att både den först sedan den andre derefter, väll och starckt blifve byggda, och med det snaraste som skee kan efter handen färdige.
Efter som honom efterlåtes med vederbörandes samtycke att låta på berörde ohrt byggia een stugu, enn kammar att förvara Matrialer och Redskapen uti sampt een smedja.
2:
Sedan och så som allmogen där i sochnen sigh hafver låtet förljuda, vele Ammiralitetet åhrligen opplåta icke allenast Ett tusende tolfter Bräder å Nijo alnar långa för Två daler kmt tolften, utan och een ansenligh post Tiäru som allt medh Cronans Fahrkoster kan afhämtas.
Alltså måste Mästerkneckten medh Allmogen uti Cronoby derom tahla, och därhän befordra, att man samme Bräder i tillkommande Våhr och Sommar, för ett sådant prijs tolften som ofvan bemält ähr må bekommas.
Jämväl och hoos dem förnimma, huru mycken Tiäru man af dem åhrligen kan hafva att förvänta, och hvad besta köpet der oppå in loco hvara kan.
Gifvandes sådan Collegiumet strax efter erhållen viss besked derom tillkänna. På det man om dess hijtbringande medh Cronans Fahrkoster, så och om betalningen deraf må kunna giöra tijdigh anställning.
3:
Elliest och emedan Skepparen på Cronelundh, tillijka med tvenne styrmän, Een wintervackts båtsman och een Poike, skole öfver wintern blifva der liggandes, och niuta deras underhåll utaf dee medell som Amiralitetet till beerörde Byggerij i Cronoby sochn lärer anslå och förordna dijt. Måste Mästerkneckten sigh sådant ställa till hörsamt eftervittelse, och bemälde Personer af berörde medell bekomma låta, och hvad tillsammans för deras oppehälle behöfva. Havarom och huru mycket hvar Person månatligen bör bestås, han hafver att taga besked hoos bookhållaren och Regementz skrifvaren der vid Amiralitetet hvad nödvändigt behöfves, så länge dee der wistas.
4:
Där så skulle hända att han i een och annan måtte till wärckets fortsätijande sampt sitt berörde folkz underhåld nogon adsihtens och undsättning behöfvde, förutan det som dertill alleredo kan wara, eller blifva förordnat, Då hafver han derom att söka och tillijta Befallningsmannen Gabriel Wahl hvilken Collegium och uti medgifne bref derom anmodat och påmint hafver.
5:
Sidst måste han denne sinn ställning, i synnerhet vidh Skutbyggeriet medh all flijt Tvoo: och acktsamhet förätta, och icke på det sättet som Allmogen der i landzorten äre vahna att byggia sina Skutor, utan på samme maner som här brukligt och honom muntligen befallt är. Berättandes hijt e som oftast, huru medh det Wärcket den ena och andra tiden lijder, och hvad fortgång det vinnandes Warder.
Actum utsupra

Vem var denna Erich Andersson som till att börja med fick uppdraget att som arbetsledare se till att skutor upptimrades på Jouxholmen.
Erich Andersson var son till bonden Anders Olofsson på Sandbacka i Påras som var hemma från Enaperä i Evijärvi. Erich Andersson hade fyra kända bröder. Äldsta brodern Simon var bonde, timmerman och skutbyggare, brodern Olof borgare i Gamlakarleby samt bröderna Lars och Mårten också de hade anknutna till handel och sjöfart.
Erich Anderson var född ca 1635 och gift med sin styvmorsdotter Caren Larsdotter hon var troligen hemma från Hästbacka i Terjärv.
Var Erich Andersson fått sin utbildning som mästerknekt och båtbyggare är inte känt troligen hade han haft kontakter med amiralitetet och timmermansyrket var något som bygdens manliga befolkning behärskade. Erich Andersson Sander arbetade på Jouxholmens skeppsvarv från starten och hela 1670-talet. Mästerknekten Erich Andersson Sander var en färgstark personlighet det finns bl.a ett tinsprotokoll där han är inblanbad i ett präktigt gräl med en annan skeppsbyggare från Påras nämndemannen Nils Mattsson Holgers. Mästerkneckten Erich Sander arbetade på Jouxholmen till ca 1680 då han lämnar varvet. Ungefär samtidigt fanns det vissa planer på att upphöra med skeppsbyggeriet på varvet. I mitten av 1680-talet återfinns Erich Andersson Sander i Kristinestad där han arbetar som byggmästare och båtbyggare. År 1692 nämns han som stadfiskal, han levde ännu 1702 då han är anklagad för att ha uppehållet sig på Syrens hemman 2 mil från Lappfjärds kyrka, från lördag ända till måndag då Mariebebådelsedag inföll, Erich undgick dock straff hänvisande till det svåra snöfallet som rådde.
Erich Anderson och hustrun Carin Larsdr hade tre kända barn. Dottern Anna Erichsdr född 1658 och gift med Anders Olofsson Björk, henne kan många av dagens kronobybor räkna in bland sina anmödrar. Sonen Johan Erichsson blev borgare i Kristnestad 27.9 1699. Ytterligare nämns sonen Erich Erichsson Sander vars döttrar Karin 18 år Anna 11 år och Margeta 9 år blev tagna av ryssen i Yttermark skogen 1713. Detta är ett sammandrag av de uppgifter som finns om Mästerkneckten Erich Anderson Sander.

Under den tid Mästerkneckten Sander arbetade på varvet byggdes varvet upp med stugor för dem som arbetade där, smedja och olika förrådsutrymmen. 

Kyrkoherden Jacob Brenner sålde holmen strax efter det verksamheten kommit igång till amiralitetet för de tio tunnor salt som just då råkade finnas i lager på Jouxholmen. 

Till Kyrkioherden i Cronoby Sochn Herr Jacobus Brennerus om hans del uti den holmen hvarest Cronans skute byggerej inrättat är:
Helsar medh Gudh Alzmäcktig.
Alldenstund Collegium hafver förnimnt at Probsten och Kyrkioherden Herr Jacobus Brennerus äre sinnade at Celera och opplåta Ammiralitetet emoot enn skälig acognita och vedergällning den deel som the hafver uti den holmen hvar på Cronans Skutbyggerei nu inrättat och anstält är uti Cronoby sochn: 
Hvarföre och såsom Collegium hafver aasolverat at öfverlåta eder efter edert förslagh för eder rättighet i samma holme dee Tijo tunnor salt som der finnes och Amiralitetet tillhörige ähr.
Alltså är härmed Colegije begäran at så sampt dermedh the äre förnöjde och tillfreds, the då färdige at medh det första hijtsända ett sådant kiöp och Consessions bref derpå som Wederbörts, att dermedh sedan för rätta procederas, som lagh förmår.
Gudh befallandes
BOSSE

De skutor och skepp som byggdes på 1670-talet var främst Bojorter åtminstone 18 st deras längd rörde sig mellan 55-64 fot dessutom byggdes Skeppet Cronoholm på 107 fot och en skuta av virke som blef över efter Bojortbyggandet. Från 1676 finns en förteckning sammanstäld av Thor- Rolf Backman över vem som arbetade på varvet, vem som hade sålt och levererat virke samt en mängd andra uppgifter som berör varvet. I redovisningen är många kända personer från Kronoby nämnda både som arbetare och virkesleverantöre. 1676 års redovisning är verkligen omfattande, skulle det finnas en lika omfattande redovisning också de övriga åren som varvet var igång på Jouxholmen, då skulle man inte behöva fundera på vem och hur man arbetade på skeppsvarvet.
Varvet övervakades från Svenska Amiralitet främst genom Landshövdingen men det är svårt att avgöra i hur stor utsträckning själva timmermansarbetet övervakades. Landshövdingens främsta uppgift verkar ha varit att övertyga amiralitetet att skepp skulle byggas i Österbotten och Kronoby för att befolkningen behövde arbete och inkomster. Från amiralitetets sida nämns kommendör Christoffer Wernich senare adlad Wernfelt han vistades under flera tillfällen på Jouxholmen
När det gäller upptimringen av skeppen verkar det som om varvet fick i uppdrag att bygga en viss typ av skepp sedan berodde resultatet på timmermännens yrkesskicklighet. De yrkesmän som tacklade och färdigställde båtarna kom vanligtvis från Sverige. Även blockmakare, tacklare samt också en del av smederna. Där kan nämnas att kvaliteten på järnet som användes var viktig. Endast järn från svenska bruk fick användas.
 
Under den här tiden från skeppsvarvets början till 1680-talet arbetade också mästerknekten Lars Frantzson på Jouxholmen han torde ha varit hemma från Sverige för 1676 sändes han från Stockholm tillsammans med Löjtnanten Henrik Klåckare för att på skynda arbetet på varvet. Det verkar som om mästerknecktarna den första tiden var arbetsledare. Inga skeppsbyggmästare nämns de första åren på Jouxholmem Mästerknecktarna behärskade både skeppsbyggnadskonsten och i synnerhet timmermansarbetet.

Förutom de skepp som för amiralitetets räkning byggdes på varvet. Byggdes även år 1679 fyra postjakter. Uppgifterna om dem finns bland Flottans inventarier nämnd 13.11 1679. Där nämns Påst Jachterne ifrån Österbotten och Cronoby. Jakterna hade beställts av regeringen till ett pris av 600 daler Smt. Kostnaden för upptacklingen var inte inräknad. Över själva de fyra jakterna finns en rätt så nogrann inventarieförteckning bevarad omfattande deras utrustning och tackling.
Från 1680-talets början, verkade som mästerkneckt och skeppsbyggmästare Matts Nilsson, troligen född på Holgers ca 1658 Han skulle i så fall varit son till skeppsbyggmästaren och nämndemannen Nils Mattsson Holgers och hörde till den gamla skutbyggarsläkten Lassfolk från Esse. Matts Nilsson arbetade till att börja med som timmerman på Jouxholmen, han försvinner 1680 ur mantalslängden på Holgers. På 1680-talet arbetar han som mästerkneckt på varvet men i början på 1690-talet finns han i Örebro, där blir han anmodad att på nytt leda arbetet på Jouxholmen. Under 1680- talet byggdes krejare och lastdragare på varvet de var betydligt större än de tidigare byggda bojorterna. Krejarna var tremastade längden över 100 fot och bredden mellan 22-29 fot alltså rätt så stora båtar.
Från 1690 börjar borgarna i Gamlakarleby mera intressera sig för varvet och möjligheten att förtjäna på att bygga skepp för Amiralitetets räkning. Detta medförde dock endel problem. För att öka förtjänsten sparade borgarna in på det matrial som användes och när samtidigt kraven på skeppens byggnad skärptes uppstod det tvister. Svenska amiralitet kände borgarna så de ställde kravet att om skeppen skulle byggas i borgarnas regi måste de anställa skeppsbyggmästaren Matts Nilsson att leda upptimringen. Dessutom måste allt järn tas från Sverige. En orsak att det var svårt att hålla kvaliteten var också att de bästa timmermännen började privat och i bolag med andra bygga mindre skepp och skutor för borgarnas i de omkring liggande städernas räkning. 
För att återgå till skeppsbyggmästaren Matts Nilsson så finns det mycket få uppgifter om honom. Enligt de uppgifter som finns skulle han ha tagit efternamnet Österman. 
Var han bodde är inte känt men hans hustru hette Lisa Mattsdotter och de hade åtminstone en dotter Sara som nämns i en mantalslängd 1713 i Bråtö som byggmästarens Matts Nilssons dotter. Sara bodde då tillsammans med pigan Carin.
En orsak varför det finns så lite uppgifter om Matts Nilsson är att han måste ha varit en skötsam och ordentlig person som inte behövde besöka tinget.

Under hela 1690-talet byggdes många krejare på skeppsvarvet, de flesta fick namn efter någon apostel. Verksamheten övervakades hela tiden av landshövdingen och någon högre tjänsteman från amiralitetet. Skeppsbyggnade för amiralitetets räkning upphörde på Jouxholmen 1704 den största orsaken var kanske att flottan fordrade starkare skepp byggda av ek. En orsak var även att skeppsbyggeriet allt mer konsentrerades till Carlscrona, detta för att slippa de svåra isförhållandena här uppe. 
Skeppsbyggeriet fortsatte dock på Jouxholmen för den privata marknaden och borgarnas behov. Det är inte helt klart om varvet blev nedbränt av ryssarna under stora ofreden. Det nämns dock om att Holgers hemman förlorade ett skepp nedbränt av ryssen på Jouxholmen. Vad som talar emot att området skulle ha bränts är att det inte finns några egentliga kol och brandräster i jorden på området. Inte heller de fynd som gjorts vid utgrävningar verkar vara brandskadade. Trots att det säkert skulle ha varit tacksamt att tända eld på virket och den tjärdränkta marken.
Man får en god information om vad som hände på skeppsvarvet från Thor-Rolf Backmans arbeten “Kungliga Amiralitetets Skeppsbyggeri i Kronoby” del I och del II

Svenska Amiralitetets timmermän.

Kronoby socken var från och med 1672 indelad i timmermansrotar med skyldighet att hålla Cronan med 30 timmermän, detta var förhållandet ända fram till 1803 när timmermansrotarna avskaffades i både Kronoby och Pedersöre. 
Kronoby socken var indelad i 30 rotar, en rote i omfattade 3-5 hemmansnummer. Den första tiden torde styrkan varit fulltalig, mellan åren 1693-1732 vistades mellan 20-30 timmermän årligen i Karlskrona, något mindre under stora ofreden.

Avtalet mellan Svenska Amiralitetet och rotarna i Kronoby socken bestämde att roten som ställde upp en timmerman skulle stå för städjelön, mat, dricka under resan samt reskostnad för timmermannen även för hans familj om han var gift. På resan till Stockholm skulle han förses med nödiga matkärl. Rotan skulle svara för timmermannens arbetsredskap bestående av två huggyxor, två täljbilor, såg, huggjärn, skrapyxa, hyvlar av åtskilliga slag två stycken drevjärn och en rabb ?.
Resan till Stockholm gjordes på handelsskutor från Gamlakarleby, Jakobstad eller Nykarleby och kunde på den tiden ta ända till 3-4 veckor. I Stockholm togs tinmmermännen emot av amiralitetets folk som sände dem vidare till Karlskrona. Resan skedde vanligen på någon av flottans lastdragare. Denna resa tog ytterligare ett par tre veckor. Den sammanlagda restiden från Kronoby till Karlskron kunde räcka nästan en och en halv månad. Den måste ha varit mycket lång om till familjen hörde små barn. Väl framme i Karlskrona inkvarterades timmermännen med sina familjer  
 i timmermanshus vid timermansgatan bredvid varvet. Småningom skaffade sig flera eget hus i de södra delarna av staden. 
För en nyantälld timmerman var dagslönen 12 öre, äldre och kunniga timmermän kunde få upp till 24 öre i daglön. Arbetet pågick året runt men i mitten av december ringdes julvilan in. Den varade till en tid in i januari efter trettondagen när det nya arbetsåret åter ringdes in.
Man hade således vintersemester ca tre veckor, men den var inte betald för den som gick på daglön. Däremot kunde den som så önskade lätt få ledigheten förlängd.
Livet var säkert hårt i Karlskrona.  Sjukdomar grasserade bland timmermännen som levde hopträngd i små bostäder under dåliga förhållanden.
Vid sjukdom var inte arbetarna på varvet helt utlämnade. Under sjukdagarna erhöll de halv dagpenning från varvet. I de flesta fall handlade det om mera allvarliga sjukdomar för i anteckningarna står ofta, sjuk några dagar och sedan dödsdatum. Den då efterlämnade änkan hade inte rätt till mer än makens innestående lön för oersatta arbets- och sjukdagar. Sedan återstod det inte annat för änkan än att försöka ta sig tillbaka till Kronoby för att där få hjälp av de närmaste släktingarna.
Det hände även att timmermannen tröttnade på arbetet och försökte rymma. Det hade också sina sidor för han kunde inte återvända till hemorten, där var han känd och blev fasttagen. Om rymmaren kom fast var straffet hårt han kunde till och med bli dömd till döden. Redan frånvaro från arbetet utan lov renderade straffet gatlopp. Det var möjligt för en timmerman att begära avsked men då måste han eller roten få en karl i hana ställe. Trotts det hårda livet i Karlskrona var det många som arbetade där under en lång tid kanske för att lönen var bättre än här hemma. På 1730-talet minskde timmermännen från Kronoby rätt så kraftigt, varvet började mer och mer själv ta hand om nyrekryteringen. Efter 1745 var det endast några enstaka timmermän som reste till Karlskrona. 

Kronoby timmermän i Karlskrona.
Samt några uppgifter antecknade om de som är kända.

Abbor Hans Hansson anställd  27.6 1698 död mellan 1712-18
Son till ?
Crby.T. 1674 Hans Jacobsson Durr jämte söner företrädde och framhöll att hans
hustru hade börderätt till Slotte hemman ( nuvarande ägare landshövding Johan Gran)
emedan hon är dotter till hemmanets förra åboo.

Andtbacka Per Persson timmerman på 20 rotan född 1689 anställd 1.8 1711 död 20.8 1743 troligen dräng.
Mantalslängd 1711		
Hans Mattsson Andtbacka hustru Carin  4 pers.
pigan Carin, drängen Per ? 1/2 mtl.

Elias Andersson anställd 1.8 1711 försvunnen efter 1711

Backman Matts Eriksson anställd 16.6 1698 försvunnen efter 1711

Björk (Lillbjörk) Anders Mattsson född 1718 (27.3 1719) anställd 5.8 1742 av 16 rotan död 5.11 1775 
Gift 23.5 1742 med pigan Anna Michelsdr Merjärvi
Föräldrar Matts Thomasson Skrubb och Brita Andersdr Björk

Björk Hans Jacobsson anställd 1.8 1711 försvunnen efter 1711 Troligen dräng

Björklund (Björk) Hans Hansson född 1721 (14.3 1722) anställd 22.8 1744 kvartesman 1763. (gift i Kronoby1744 med Cherstin flyttar strax därefter till okänd ort) Föräldrar Hans Månsson Björk och Brita Andersdr Byskata

Bodö Hindrik Jönsson anställd 14.9 1705 försvunnen 1707-09

Byskata Johan anställd 1672 död 29.6 1697

Byskata Jöns Hinriksson anställd 1691 död 26.10 1709

Bäck Jacob anställd 1683 död 1.5 1695 Troligen dräng hos Hans Hansson Bäck och hustrun Anna Jönddr, där nämns drängen Jacob Larsson i mantalslängden 1681

Bäck Erich Hansson född 1664 död 1722 i Stockholm Timmerman utskriven 1687
Föräldrar Hans Hansson Bäck och Anna Jönsdr

Dahl Johan Mattsson född 1719 (sept 1718) anställd 22.8 1744 Pedersöre avgått 1747
Finns i kommunionboken i Kronoby med hustrun Anna Johansdr och flera barn drunknade 13.7 1783

Djupsund Jacob anställd 8.8 1694 död 24.3 1696                                                                                                                                                           

Eriksson Hans anställd 1.8 1711 rote 15 försvunnen 1729

Forsman Mörskog Jacob Mattsson född 1700 anställd 1725 rote 12 försvunnen 1729
I mantalslängden på Myrskog 1725 tillsammans med hustrun Brita.

Fors Hans Hansson född 1700 anställd 1725 rote n:o 8 död 17.11 1756 kallas även Forsman

Fors Erik Johansson anställd 1.8 1711 fösvunnen efter 1711 ägde 1718 tomt 76 i kvarteret Mörner

Per Gabrielsson anställd 1.8 1711 fösvunnen efter 1711

Geirs Lars Olofsson anställd 30.10 1701 fösvunnen 1704-06

Gran Jacob Jacobsson anställd 12.10 1706 försvunnen 1710

Gran Lars Mattsson född 1701 anställd 1725 rote n:o 9 försvunnen 1730
Kommunionbok i Hopsala 1732–59 Timmerman Lars Gaan född 8.7 1699 död 6.7 1754 hustru Brita född 7.4 1690 död 19.3 1762 

Hara (Harabacka) Matts Eriksson anställd 17.10 1698 fösvunnen efter 1711 ägde 1718 tomt 64 i kvarteret Björkholmen. Drängen Matts finns på Harabacka 1695

Hopsala Gösta anställd 8.8 1694 avgått 7.9 1701 

Högnäs Johan Andersson född 1720 anställd 22.8 1744 rote 25 död 5.3 1774

Huggare Matts Danielsson anställd 1693 död 17.4 1697

Olof Johansson anställd 1.8 1711 försvunnen efter 1711

Kaitajärvi Jacob Eriksson anställd 1725 rote 2 avgått 1731
Mantalslängd Terijärvi 1723: N:o 37 Kaitajärvi  1/12mtl Erich hustru Carin siuk

Jacob Knutsson anställd 1.8 1711 försvunnen efter 1711

Knippare Tomas Eriksson anställd 9.8 1692 försvunnen 1710

Kolamb Matts Johanson anställd 17.11 1698 försvunnen 1710

Kolamb Per Karlsson  född 1698 anställd 1725 död 7.3 1742 Son till Karl Gabrielsson Kolamb

Kolamb Karl (Persson) född 1717 anställd 1731 död 10.5 1748 ringarpojke

Krook (Svinkrok) Hendrik Michelsson anställd 13.8 1695 död 27.10 1710 gift hustrun begrovs 22.4 1705
Mantalslängd Svinkrok 1695: Michel Simonsson hustru Elsa svåger Gabriel hustru Margeta 4 pers. 1 ¼ mtl

Långö Hindrik anställd 1.8 1711 försvunnen efter 1711

Lund Daniel född 1715 anställd 19.11 1739 rote 18

Lund Gabriel Persson anställd 7.10 1695 avgått feb 1699

Johan Johansson Lybeck. född 1653. död 5.11 1747
i Kronoby (Db. 94år några månader). Likpredikan hölls av Johan Forsman texten  Psaltaren 90:9.10.12 
Son till skeppsbyggmästaren Johan Hansson Lybäck
Timmerman i Carlskrona. Återvände för sin bräcklighetsskull 1693, hade anstötar ännu 1702. Familjen finns i mantalslängden 1696-99 i Jakobstad. Köpte gård i Jakobstad 1699 av Pål Pålsson 
Inhyses hos Lars Tomasson 1700-12, Hade ett helt år underhållits av Olof Olofsson Galle då Johan Lybäck utförde arbetet på det votivskepp som Olof Galle och hans hustru skänkte till Jakobstads kyrka. 
År 1697 förmanades Johan på alla snickares vägnar att inom 14dagar skaffa sig arbete. Han avlade sin borgared 3.5 1699. Sedan 1712 mantalsskriven i Kronoby.
Gift med
Sigrid Mosesdotter. Född i Sverige. död i januari 1738 begravd den 3 Epiphamia  i Kronoby

Lybäck Johan Isaksson född 1692 anställd 1725 försvunnen1728 född i Nykarleby gift på Lybäck i Kronoby

Lybäck Erik Jacobsson anställd 19.11 1739 i Pedersöre rymde i aug 1740

Michel Michelsson anställd 1.8 1711 död 5.10 1711

Nyman Mårten Mattsson anställd 19.11 1739 rote 15 död5.5 1746

Daniel Ohlsson anställd 1.8 1711 död 9.11 1711

Jacob Ohlsson anställd 1.8 1711 försvunnen efter 1711

Pilfors (Filfors) Erik Andersson anställd 7.10 1695 död 15.4 1696
Mantalslängd på Forsnäs:
1691 Michel Filfårs hust Brita Bertilsdr Mågen Erich hust Carin (f. 1671 d 9.11 1746) pig Beata 

1695 Michel Filfårs hust Brita Bertilsdr Mågen Erich hust Carin dräng Cnuth 5 pers (anm Erich och Carin därefter borta)

Rapp Matts Persson anställd 14.9 1705 försvunnen 1707-09 död

Rudman Johan anställd 1.8 1711 fösvunen efter 1711

Runt Matts Johansson anställd 1725 rote 30 försvunen 1725

Rönnkrants Jacob född 1691 anställd 1.8 1711 rote 24 död 14.10 1733
Mantalslängd 1709-1711:Jacob Mattss.(Sunde) Rönnkrantz och hustru Timmerman i
Carlscrona från 1711 död där 14.10 1733

Rönnkrants Matts Clemetsson anställd 1678 död 11.9 1706 Kvartersman från 1702 Gift med Brigita Olofsdr Brusenia troligen från Öland. Enligt Gösta Näse var hans son Petrus Matheise Runkrantz kommunister i Gårdlösa på Öland och efter honom flera generationer präster i Kalmar stift (se B Olsson Kalmar stifts Herdaminnen.)

Mantalslängd 1678: Rönnkans Clement Eriksson  son Hans hust Valborg Andersdr. sonen Matts 1/4mtl “kavartersman i Carlscrona begr 11.9 1706 i Carlscrona amiral församling,” 

Rönnkrants Matts Jacobsson född 1720 anställd 15.3 1734 född i Karlskrona tjänstgjorde från 1746 för Pedersöre rote 28
Avskrift Käld hemmanspapper: ( anm. kan det vara samma person trots årtalen?)
Timmermannen Matts Jacobsson är Efter Kongl. Amiralitets Collegii Resulotion af den 3 uti innevarande månad, antagen för 28:de Rotan i Pädersöre Sockn, i stället för Matts Rundcrantz, som med döden Afgått, och, enligt hos följande Amiralitets Chirurgii Mäster Heiligtags betygande af den sistledne Maji, befunnen färdig till alla sina lemmar, warandes född uti Småland och nu 24 År gammal, hwilket efter högbemälte Kongl. Collegii förordnande, härmed Attesteras. Carlscrona af Amiralitets Warfs Contoriet den 14 junii 1757	
N Lundberg
Matthias Jacobsson är synat, och finnes frisk samt färdig till sina lemmar och utan men. Carlscrona den 20 maii 1757
M Heiligtag
Uttages till arbete den23 maii
N Julanderschiöld

Sandbäck Lars Jansson född 1723 anställd 22.8 1744 rote 12 rymde 1747 
Finns bland drängar på Sandbacka i Kommunionboken 1739-45

Sandkulla Anders född 1687 anställd 1713 avgått 26.1 1762 kvartersman från 1731

Skrubb Johan Johansson anställd 1703 försvunnen 1710 troligen dräng finns inte på Skrubbacka de aktuella åren

Skuthälla Erik Andersson född 1704 anställd 19.11 1739 Pedersöre död 13.9 1743
Son till mågen på Skuthälla Anders Ersson Harabacka Skuthälla Kass och hans hustru Margareta Hansdr Skuthälla.

Slotte Hans Eriksson född i början på 1700-talet flyttar med familjen till Karlskrona sahlig 1751. Son till Erich Erichsson Slotte och hans hustru Dorde Cnutsdr Slotte

Snabb Matts Eriksson anställd 16.6 1698 abvgått 31.8 1699

Snabb Erik Johansson anställd 1.8 1711 rote 13 försvunnen 1725-30

Spik Jöns anställd 1687 försvunnen 1692-93 (anm. kan vara Jöns Finholm)
Mantalslängd Finholm 
År 1686 Johan Jönsson Finholm född ca 1633 död 1710 hust Caren Matts dr död 1728 son Jöns Johansson hust Kerstin Mattsdr 3/4mtl
År 1687 Jöns Johanson. Finnholm går till Calmar i stället för Mårten Spijk                                                   

Spik Carl Andersson anställd 13.10 1706 försvunnen efter 1711
Finns i mantalslängden på Spik-Lillvikar 1701-06 med hustru och svärmor med styvsvärfar Daniel Staffansson
Carl Andersson är måg åt Anders Andersson Lillvikar Spik och hans hustru Caren Larsdr

Stille Carl Hansson anställd 7.10 1695 försvunnen 1710
Son till Hans Johansson Stille
Mantalslängd Still 1695: Mårten Still hustru Maria, brorson Johan hustru Kehla, brorsonen Carl timmerman  

Stille Mårten Johansson anställd 16.6 1698 död 5.12 1709 (släkten Still)
Son till Johan Larsson Stille Det var han som skänkte en del av Jouxholmen åt prosten Jacob Brenner.
Mårten Johansson Still bonde på Still 1686-98 Gav hemmanet åt brorsonen Johan Hansson tog anställning på varvet i Karlskrona 16.6 1698 dog i Karlskrona 5.12 1709 
gift med 
Maria Paret har en dotter Brita nämnd 1708-13

Cofferdiebåtsman Gabriel Larsson Stille var vintervakt på Jouxholmensvarvet 1682 

Stor Hindrik anställd 1685 försvunnen 1695-96 dräng

Stor Per Johansson anställd 30.10 1701 försvunnen 1710

Stor Anders Mattsson anställd 17.10 1698 avgått död 14.8 1699

Stor Gabriel Mattsson anställd 17.10 1698 försvunnen 1710

Stor Johan Mattsson anställd 30.10 1701 försvunnen 1710

Det är möjligt att alla tre sistnämnda var bröder och söner till tolvmannen Matts Grelsson Stor. Äldsta brodern Anders, bonde och timmerman, var gift med Elsa Ersdr som dog ca 1680 deras son Matts fortsatte som bonde på Stor. Brodern Johan Mattsson gift med Brita Ersdr är i mantalslängden skriven som bror på Stor hemman. Sonen Per Johansson är på samma gång som fadern Johan anställd i Karlskrona Yngsta brodern Gabriel Mattsson anställd på samma gång som Anders.
Detta skulle innebära att en stor del av familjen Stor flyttade till Karlskrona
Mantalslängd år 1697: Anders Stoor dödde? (troligare flyttade han) sonen Matts Hust. Brita 3/4mtl Bror Johan Mattsson och hust Brita Ersdr. Moder Anna, Broder Gabriel Sålt hemman och flyttat till Pedersöre sockn. ( Gabriel anlänt till Carlscrona 17.10 1698 från Kronoby)

Storrank Carl Mattsson född 1701 anställd 1725 rote 3 försvunnen 1725

Stråka Philp anställd 1688 försvunnen 1695-96 (anm. Philp ovanligt fanns på Backända)

Sund (Sunde) Jacob Tomasson anställd 27.6 1698 död 5.1 1711
Mantalslängd Sunde: 
År 1697 Matts Thomasson hust Lisa bror Jacob hust Margeta son Hans 1 mtl 
Anders Johansson moder Lisa syster Margeta född i okt 1670 död 26.2 1748 ( gift
Broända?)1/4mtl
Anders Hansson son Hans Andersson  hust Lisa Clemetsdr pig Maria 7/8mtl

Svart Johan anställd 1.8 1711 försvunnen efter 1711

Svart Jonas Mattsson anställd 30.10 1701 försvunnen efter 1711

Thavonius Zakarias Johansson född 1712 anställd 6.10 1740 död 17.8 1749
Den 22.3 1740 fick skomkaren Zakarias Tauvonii och hans hustru Maria Foth en dotter Catharina, försvinner sedan från Kronoby. Paret kan ha flyttat till Karlskrona.

Taste Per Henriksson anställd 17.10 1698 död 29.8 1711

Timmerbacka Carl Mattsson född 1695 anställd 1713 rote 1 död 26.1 1762   

Vikare Matts anställd före 1683 försvunnen före 1692 troligen dräng

Vikare Michel Andersson anställd 1675 död 15.4 1699 hustrun begrovs 18.4 1699
Född 1651 son till Anders Hansson Vikare och hans hustru Brita Cnutsdr, Michel gift med Maria Simonsdr 

Vikare Jacob Andersson anställd 14.9 1705 försvunnen 1710
Född 1658 son till Anders Hansson Vikare och hans hustru Brita Cnutsdr, Jacob gift med Brita Michelsdr

Vikare Cristoffer Cristoffersson anställd 1678 död 8.7 1704
Född 1642 son till Christoffer Mattsson Vikare och hans hustru Malin Svensdr, gift med Vendela Eriksdr

Vijs Erik anställd 1691 försvunnen 1694
Crby t. 4-5 jan 1692 Borgaren i Gamla Carleby Johan Olofsson fordrade efter Timmerman Erich Markusson? Wijs Assignation, daterat Stockholm den 30 sept. 1690, av Mårten Simonsson Wijs 15 daler kmt. Och efter sin egen fattade Räkning 3daler 24 öre kmt. Hvarmot Bonden förevände sig betalt till Timmermannen på dess lön 150 daler Rmt. Och således intet kunna derpå mera leverera, för han får sig säkerhet, huru länge Karlen för så stora poeningar håller sig säker. För den skull begärde Borgaren att hans fordran måtte Inprotocolleras, på det han härnäst komma till sin betalning av den resterande Timmermans lön, hvilket ad Notam togs och Actio Publicis insererades

Åman Johan född 1718 anställd 19.11 1739 avgått 1746

Åman Måns Eriksson anställd 1.8 1711 försvunnen efter 1711

Öman Petter Olofsson anställd 1725 rote 10 försvunnen 1729-30

Till varvet på Kungsholmen i Stockholm sändes1687 under tolvmännens uppsikt
Följande 9 timmermän
Hans Ersson hos Nils Mattsson på Hålgers
Matts Thomasson i Hopsala hos Christan Pesson på Höijers
Matts Mattsson Riska son till Matts Olofsson Riska
Hans Anderson –Matts Olofsson i Kolamb är föreskriven
Josef Jacobsson går åstad endera sonen på Warg hemmanet i Hästbacka 
Jacob Persson i Terjärv
Jacob Andersson Vikar går åstad
Per Hanson Hans i Bäckens ena son går åstad (troligen reste sonen Erich Hansson se mantalslängd på Bäck)

Det privata skeppsbyggeriet

Båtbyggeriet i socknen förekom säkert redan på1500-talet. Befolkningen var beroende av båtar för fiskets skull också säljakten krävde båtar av en annan typ för att kunna vistas ute på Kvarkens och Bottenvikens vårisar. Större skutor behövdes för handeln med Stockholm som bedrevs av många bönder på 1500-talet.
De större skutorna byggdes på älvstränderna lite högre upp eller så långt som ån, eller Cronoby Elf som den kallades, var segelbar. År 1663 beslöt dock Härads Rätten att alla som byggde båtar upp efter älven måste samla ihop spånorna och bråtet så att det inte fördes med vårfloden och förstörde Slotte och Bäck hemmans åkrar och mulbeten. Detta ledde till att båtbyggarna samlade ihop virket och förde det ut till holmarna och timrade upp skutorna och skeppen ute vid sjön.
I Bråtö var Jouxholmen och dess relativt stenfria västra strand en utmärkt plats lämpad för skutbygge. Lika så fanns det en utmärkt plats på Gloholmen också där på västra stranden i sundet mellan Jouxholmen och Gloholmen. Det området var mindre men bättre skyddat och vattendjupet torde ha räckt till, för än i dag nästan 350 år senare finns det vatten i sundet eller viken. Också på en av de närliggadne små holmarna i Kaskhusfjärden Hönsskäret, eller Hijndskärre som det hette på den tiden, torde ha förekommit någon form av byggnadsverksamhet. 
Hopsalaborna byggde sina båtar på Lönnskär. Skeppsbyggmästarna på Hästö byggde skepp på Platsen, Rysholmen och Oxöun.
De båtbyggnadesplatser som finns omnämnde i olika handlingar, tingsprotokol samt utmärkta på kartor finns samlade och inritade på lantmätare Erik Nybergs karta från 1761. Dessutom finns det säkert andra platser i socknen där skepp upptimrats i forna tider.
En utförligare redogörelse över det privata skeppsbyggeriet finns i häftet Skeppsbyggeriet i Cronoby

Skeppsbyggnadsplatser
1. Åstränderna		2. Hönsskäre		3. Gloholmssund 	4. Jouxholm
5. Jouxnabban		6. Bockholm		7. Oxöun		8. Rysholmen
9. Platsen		10. Lönnskär		11. Hällöun

Det finns uppgifter om åtgången av virke till olika skepp bland skeppsbyggmästaren Hans Hansson Hästös (1776-1842) efterlämnade papper. Han var aktiv skeppsbyggmästare på 1800-talet och kanske den främsta i socknen. Han arbetade både här på den Österbottniska sidan men byggde även många skepp i Västerbotten i Sverige. Här följer tre exempel på virkesbehov vid olika skeppsbyggen. Det var inga klena stockar och små mängder virke som behövdes för att bygga ett skepp.

En skogslista från Petsmo från år 1810 finns bevarad bland skeppsbyggmästaren Hans Hansson Hästös papper. Han byggde ett 12 famnars skepp (72 fot) på Torholms byggningsplats för Herr Johan Grönbergs räkning.
Hans Hansson 
Skogs lista på virke till ett skepp på 12 famnars Kjöl
Skeppet byggt på Torholm i Petsmo
						Längd	   bredd    tjocklek
3 st Kjöl träd af Gran			       30. 30 och 24 fot	   14 tum
2 st till Förstävf med slut- rot? Ett af furu ett af gran	 18 fot	   16 tum     	11 tum
1 st Akter stäfv af furu				 24 fot	   16 tum     	12 tum
2 st till Förstäfv med slut- rot af gran  		 10 fot 	   16 tum     	11 tum
1 st Stam-Rot till akter stävf af furu Bäklen		 14 fot     12 tum     	11 tum1 st
Häckt Balk					           	18 fot     15 tum
28 st Botten stockar af furu				18 fot     12 tum
100 st Sittror hela längden				11 fot     10 tum      	 9 tum
100 st Upplängor					10 fot     10 tum      	 9 tum
28 st Grus? Längor					 10 fot	   11 tum      	10 tum
100 st Rät sittror eller sudtimmer			 10 fot     11 tum      	10 tum
90 st Klåfvor till Topptimmer skarf			 18 fot	    11 tum      	10 tum
2 st Rötter till Kjöl svin				 10-12 fot 14tum
40 st Bog timmer					 10 fot     11 tum
8 st Band och Fock spår				 11 fot     13 tum     	12 tum
12 st Roth band Båtten				   7 fot	    12 tum     	11 tum
1 st Roder moder					 26 fot      16 tum     	15 tum
2 st till ---- spår					   8 fot      13 tum
12 st Klåfvor						 18 fot      13 tum     	12 tum
35 st Dito						 18 fot      12 tum     	11 tum
35 st Dito						 18 fot      11 tum
14 st Däcksbalkar 5 tums bugt ( böjda)		 24 fot      12 tum     	12 tum
18 st Dito 8 tums bugt					 23 fot      11 tum     	11 tum
8 st   Dito 8 tums bugt					 18 fot        8 tum
60 st Ribbor						 22 fot        4 tum
60 st Vinkel och sned knän af gran			5-6 fot      10 tum
60 st hang knän 					   6 fot	     10 tum
18 st Vinkel knän					   6 fot       10 tum
22 st Vinkel dito					3-6 fot        7 tum
4 st Salnings rötter af gran				   5 fot        7 tum
12 st Spel post Rötter					 14 fot 	     11 tum

600 st plankstockar af furu 4, 4 ½ och 5 famnars längd samt 9. 10 och 11 tum tjocka i lilländan en tredjedel af hvarje sort.

Dimension på Rundhult till en Brigatin lång på Kölen 11 famnar
Rundhulten omfattar allt virke som behövdes för skeppets rigg och upptackling såsom master och rån m.m.
 
Längd			Tjocklek 
Stormasten från relingen lång		40 fot	9 tum	
Dito i rummet					12 fot   9 tum	
Hela längden					53 fot	6 tum		18-11 ½ tum
Toppen därifrån från öfvra kant af lång slingen 7 fot

Fockmasten från relingen			38 fot
Dito i rummet					13  ”    3 tum
Hela Längden					51 fot	3 tum		17-11 ½ tum
Toppen därifrån från öfvra kant af lång slingen 7 fot

Bogsprötet utom påsterna			25 fot	10 tum
Dito inom bords				10 fot
Hela Längden					35 fot	10 tum		17- 10 1/3 tum
Storstången från under kant till slåtthultet	31 fot			9 ¾-6 ¼ tum
Toppen däraf från långsalingen		  3 fot	 3 tum
Stor Bramstången från under kant af
Slåtthultet till vant ståndet      		18 fot 	6 tum		6- 5½ tum
Boven bram toppen därtill			12 fot	6 tum		3 ¾- 3 tum
Stor råns hela längd				43 fot			10 ¾-5 ¾ tum
Hvardera nocken däraf			  2 fot
Stor Märs Rån	lång				32 fot			8-4 tum
Hvardera nocken däraf			  2 fot
Stor Bram Rån lång				24 fot 			5 ¾-2 ¾ tum
Hvardera nocken däraf			  1 fot	3 tum
Bogen bram rån				17 fot 	6 tum		3 ¼-1 ¼ tum
Hvardera nocken däraf			  -------------
Blind Rån lång				28 fot			6 ½-3 ½ tum
Hvardera nocken däraf			  1 fot	6 tum
Klyfvar bommen				29 fot			8-5 tum
Stora bommen					42 fot			8 ¼- 6 ½ tum
Gaffeln från klykan				25 fot			5 ½-5 ½ tum
Gaffelstången					36 fot			9-8 ½ tum

Salningen på Stormasten						längd och bredd
Långsalningen					  6 fot	2 tum		4 ¾- 5 ½ tum
Tvär salningen					10 fot	11 tum		4 ¾- 5 ¼ tum
Esell hufvudet					24 fot	10 tum		6 2/3- 4 ¼ tum

Bram salningen
Långsalningen					  2 fot	6 tum		4 ½-3 ½ tum
Tvär salningen					  6 fot 	5 tum		3 ½-4 ¼ tum
Esell hufvudet					  1 fot	9 tum		4 ½-7 ¼  tum
Esell hufvudet på bogsprötet			  2 fot 	9 tum		7-15 tum

Torhålm den 1 mars 1811
Hans Hästö

Dimensioner af byggnadsvirke för ett Bark skepp af 150 lästers dräktighet
delvis också en arbetsbeskrivning

Skeppets storlek
Längd emellan Stäfvanas Perpendiqulårer				96 fot 	 3 tum
Största bredden på utsidan af Timmren				25 fot
Djup i rummet från undekant af mellan däck till Garneringen	10 fot  10 tum
Djup	i mellan däck							  5 fot	 6 tum
Djupgående i aktern							14 fot	 3 tum
Djupgående i Fören							13 fot	 3 tum

Kölen
Kölens höjd från Spunningens öfver kant till under kant af kölen	  1 fot	 ¼ tum
Fjäderns höjd 1a- 1 ½ tum
Sidhugges	Midskepps						  1 fot	  ½ tum
För								 	11 ½ tum
Akter								 	11 tum
Löskölens Tjåklek							   3 ¾ tum
Köllaskarne långa utom tapparne men icke hakad			  4 fot
Bultar tillsammans  6 st.y							  7/8 tum 

Förstäfven
Tjåk vid Bärhultet							  1 fot
D:o i öfvra ändan							  1 fot	  ½ tum
Långskepps bred från ytterkant af spunningen vid Bärhultet		10 ½ tum
Spunningens och inre stäfvens bredd öfver Bärhultet till hakan	10 ½ tum
-----på stäfvens bredd i öfvra ändan bör blifva		
-----däckplankornas ändar tunna						
------ flikas 3 tum
Stäfven bultas med 3 a 4 Bultar i var Lask					  7/8 tum
Dito i kölen och genom rulföljarena med					  7/8 tum

Akterstäfven
Tjåk i tvärskeppet i öfvra ändan					  1 fot
Dito i Långskepps dito							 11 tum
Dito i tvärskeppsändan lika med Kölens tjåklek
Plankan tjock bak på Akterstäfven						   4 tum

Häcktbalkan
Tjåk upp och ned							  1 fot	   ¾ tum
Dito Långskepps							  1 fot	 1 ¾ tum
Bultas med 2 bultar i Stäfben af					              8/8 tum

Stäfv följaren med Kinnbackar
Stäfv följaren under Häcktbalken med lösa Dammar inskurna och allenast
Tränaglar Kinnbackar som intappas i Häcktbacken			  1 fot
Bultas med 2 bultar af							  	  1 tum

Stäfvarna till Kölen
En Svår resningskloss med rot Appliceras mot Stäfvarne Akter och För
Samt bultas genom stäfvarne och roten med 2 bultar af			  8/8 tum
Bultas genom Kölen 39 a 36 tum mellan hvar bult				  8/8 tum

För Kinnbackar
Kinnbackar i Förn stadigad midt för stäfv lasken tjocka
Pållarne skarvas med långa lask i öfvra ändan			    1 fot
I undra ändan Dito								  11 tum
Bultas med 									   7/8 tum

Klys bussar
Breda									   1 fot
Tjocka ut och in att de med haken hinna täcka
Däcks plankändan 3 tum och yttre plankändan likaså
Bultas med									---- tum

Undra Däcket
Undra Däx Balk vägare i tvenne gånger med långa Hak laskar tjocka 	  5 tum
Balkarne tjocka upp och ner						  1 fot
Breda Långskepps							  1 fot	   ½ tum
Bokt circa (böjt)								    6 tum
Festes till sidan med ett Sned och Winkel Knä som sidhugges		    9 ¼ tum
Alla Qvarbultar blifva 1/8 tum drygare på de stora skeppet
Och Bultas med 3 a 4 Bultar i Båtn och tvenne i varvRoten			   1 1/8 tum
Alla Balkarne Förn och aktern i undra Däcket få blifva
något mindre än mids skepps
Karfvlar tjocka upp och ner							   5 ½ tum
Karfvlar breda upp och ner							   6 ¾ tum
Och Ribbor tjocka i fyrkant							   4 ½ tum
En Balk vid sidan i stället för fjäderplanka					 10 tum
Bultas med									  6/8 tum
Däcks plankornas Tjåcklek							 2 ½ tum
Lifhult med lång Haklaskar Tjåcka						 4 tum
Garnering i mellan Däck Tjock						 2 ½ tum

Öfvra Däcket
Öfra däx Balk vägare tjåcka							  4 tum
Balkarne tjåcka upp och ned							 10 ¾ tum
Bräda Långskepps								 11 ¾ tum
Buckt circa (böjt)								   8 ¾ tum
Fästes till sidan med ett sned och ett vinkel knä som sidhugges
Bultas med 3 a 4 st i Båtn och 2 st genom Roten				  7/8 tum
Alla Qvarkar bultas med 8 tums drygare järn
Tjåcka upp och ned								 6 ¼ tum
Kajut Balkar breda								 9 tum
Karflar  tjåcka upp och ned 5 tum breda					 9 tum
Ribbor tjåcka i fyrkant							 4 tum

Resning
Resningstimmer ---kler och derpå ett knä med rot på de större ofvanså en Klåss i Förn, hvilka appliceras lika breda  med Kölen, hvar till de fästes med Bultar 7/8 tum
Timrens sidhuggning
Botten stockar sidhugges							11 ½ tum
Sill rår sidhugges								11 ½ tum
Upplängor sidhugges								11     tum

Timrens tjåklek ut och in
Bottenstocken hög vid Kölen						1 fot 	 3 tum
Bottenstocken vid yttre ändan							11 ½ tum
Slagets tjåcklek								11 tum
Wid bärhultet dito								 8 ¾ tum
I Toppen dito									 5 tum
Spanten bultas med tvenne Fyrkant 2
Slaget på de större tränagel på de mindre fartyg

Kölsvinet
Enkel Fyrkant								1 fot 	3 tum
Bultas med									7 1/8 tum
För timring
Alt timmer i hela förtimringen böra förskjutas i hvarandra 5 a 5 ½ fot

Band och Kattspår
Banden i Förn och Aktern sidhugges					1 fot 	2 tum
Dito Kattspåren breda							2 fot
Bultas med									1 1/8 tum

Garnering
Garnerings plankorna vid Wåghalen tjåcka					4 ½ tum
Garnering till Slaget								3 ¼ tum
--- i maget 5 gånger på de stora och 3 gånger på de små			4 ¼ tum
äfven i slaget									3 tum